![](/siteassets/bilder/personer/johan-eu.jpg?preset=901)
Fredagen den 30 september enades EU:s energiministrar om gemensamma nödåtgärder för att sänka de skenande kostnaderna för energi. De tillfälliga åtgärderna, som ska gälla från första december till sista mars nästa år, hade varit otänkbara för ett år sedan.
Obligatorisk minskning av elanvändningen under höglasttimmar
Ministerrådet gick på kommissionens ursprungliga förslag om ett tvingande mål för att minska elförbrukningen med 5 procent under höglasttimmarna, då elen är dyrast, och ett frivilligt mål om att spara 10 procent av bruttoförbrukningen. Hur målen ska uppnås lämnas åt medlemsländerna.
– Det är bra att medlemsstaterna ges inflytande över vilka åtgärder som krävs för att minska elanvändningen. Viktigt att ta hänsyn till är att minskad elanvändning innebär minskad produktion. Beroende på tillverkningsprocess har skogsindustrin möjligheter att flytta produktion från tider när elen är som dyrast. Detta sker redan, men det går ut över produktionen och sliter mer på maskinerna än vad kontinuerlig drift gör, säger Johan Bruce, energiansvarig på Skogsindustrierna
Intäktstak på inframarginell elproduktion
Ministrarna enades också om att sätta ett intäktstak på 180 Euro/MWh för vissa elproducenter och mellanhänder. Intäktstaket riktar sig mot producenter och mellanhänder som använder så kallad inframarginell teknik för att producera el, till exempel kärnkraft och förnybara kraftslag, som sett kraftigt ökande intäkter utan att kostnaderna ökat. I princip omfattas alla energislag utom kol, gas och reglerbar vattenkraft som är de kraftslag som sätter priset på el.
Även i fråga om intäktstakets genomförande får medlemsländerna frihet att använda de metoder de anser lämpliga. Det innebär möjligheter att exempelvis fastställa högre intäktstak och åtgärder som ytterligare begränsar marknadsintäkterna, göra åtskillnad mellan tekniker och tillämpa begränsningar för andra aktörers, inbegripet elbolagens, marknadsintäkter.
– Ett intäktstak är ett kraftigt ingrepp i marknaden. Att EU är beredd att ta till den här typen av åtgärder visar tydligt hur akut elkrisen är. Här och nu kan det vara motiverat, men över tid måste marknadskrafterna råda. Incitamenten att investera i ny elproduktion måste värnas. Vi kommer inte göra av med mindre el i framtiden. Över tid kan vi inte spara oss ur elkrisen. Vi måste därför satsa på en massiv utbyggnad av fossilfri elproduktion.
Grönt ljus att använda kapacitetsavgifterna
Rådets beslut tydliggör att Sverige kan gå vidare med kompensationen till elanvändarna genom en återbetalning av kapacitetsavgifterna som betalats in till Svenska kraftnät av elanvändarna.
– Regeringen måste så snabbt som möjligt återföra dessa kapacitetsavgifter till elanvändarna. Förslagsvis baserat på historisk elanvändning de senaste tolv månaderna, så att återbetalningen motsvarar elanvändarnas faktiska kostnader för kapacitetsavgifterna. Svenska kraftnät kommer även fortsättningsvis att ta ut kapacitetsavgifter så länge prisskillnader finns mellan elområdena. Därför behövs det en transparent metod för att återföra dessa överskott framöver, säger Johan Bruce.